# content
Ett fönsterbyte i en normalstor villa kan landa på över hundra tusen kronor, och den energi du sparar betalar sällan tillbaka kalaset inom rimlig tid. Det betyder inte att bytet är fel. Det betyder att du behöver veta vad du köper, vilka fönster som faktiskt behöver bytas och vad de nya glasen realistiskt sänker din värmeräkning med.

Byta eller renovera? Börja i fönstrets skick

Den dyraste missuppfattningen är att gamla fönster alltid ska bort. Energimyndigheten är tydlig: ett välbevarat träfönster med frisk karm och bra virke kan renoveras i stället för att bytas. Genom att komplettera med ett invändigt isolerglas kan värmeförlusten ungefär halveras, och då hamnar fönstret nära ett nytt utan att du river ut något. Gamla fönster från tiden före 1960 är ofta tillverkade av tätvuxet kärnvirke som håller längre än mycket av det som säljs i dag.

Byte blir däremot motiverat när karmen är rötskadad, när bågarna har slagit sig så att de inte går att täta, eller när du ändå river ut allt i en större renovering. Då passar du på. Vill du planera arbetet i rätt ordning, läs vår sida om renovering och underhåll innan du beställer.

U-värdet, och vad siffran betyder

U-värdet mäter hur mycket värme som läcker genom fönstret, uttryckt i watt per kvadratmeter och grad (W/m²K). Lägre siffra är bättre. Energimyndigheten anger tre riktmärken som är värda att memorera innan du jämför offerter:

Gamla tvåglasfönster: U-värde runt 3,0.

Vanliga treglasfönster: U-värde runt 2,0.

Energieffektiva fönster: U-värde 1,0 eller lägre.

Fönsterbranschen har dessutom en egen frivillig energimärkning med klasser från A till G, ungefär som på vitvaror. Vill du förstå hur den skalan hänger ihop med U-värdet, och vad lufttäthet och solvärme har för betydelse utöver själva isoleringstalet, går vi igenom det i vår genomgång av fönstrens energimärkning.

Skillnaden mellan 3,0 och 1,0 är stor. Ett fönster med U-värde 1,0 släpper ut ungefär en tredjedel så mycket värme per kvadratmeter som ett gammalt tvåglas. I en villa med äldre tvåglasfönster kan så mycket som en tredjedel av husets värme försvinna ut genom rutorna, så det finns något att hämta. Drag och kalla glasytor som gör att soffan vid fönstret blir obrukbar på vintern hänger ofta ihop med just höga U-värden. Mer om hur kalla ytor påverkar trivseln finns på vår sida om inomhusklimat.

Trä, aluminiumklätt trä eller PVC

Materialvalet styr både underhåll och livslängd. Träfönster har lång tradition i svenska hus, är vackra och går att måla om och reparera i decennier, men kräver att du sköter målningen. Aluminiumklädda träfönster har trä på insidan och ett aluminiumskal utåt, vilket tar regnet och solen och nästan eliminerar utvändigt underhåll. De kostar mer men är ofta det mest bekymmersfria valet för den som inte vill stå i stege vart femte år. Fönster i PVC, alltså plast, är billigast och underhållsfria, men de åldras synligt, kan gulna och går inte att laga på samma sätt. På ett äldre hus med stilkänsla ser de dessutom sällan rätt ut.

Oavsett ram är det glaset och tätningen som avgör U-värdet. Ett dyrt karmmaterial räddar inte ett dåligt isolerglas, och ett bra treglas i en enkel ram presterar bättre än ett påkostat fönster med sämre glas.

Vad det kostar, och vad ROT ger tillbaka

Priserna varierar med storlek, glastyp, åtkomst och karmarnas skick, men ett byte i villa ligger typiskt på mellan 7 000 och 18 000 kronor per fönster inklusive material och montering. För ett hus med tio fönster hamnar du alltså grovt räknat någonstans mellan 70 000 och 180 000 kronor.

Här hjälper ROT-avdraget, men mindre än många tror. Avdraget gäller bara arbetskostnaden, inte materialet, och ligger på 30 procent under 2026 sedan den tillfälliga höjningen till 50 procent upphörde vid årsskiftet. Du kan få högst 50 000 kronor i ROT per person och år. Att byta, reparera eller komplettera fönster med isolerglas är godkänt ROT-arbete enligt Skatteverket. Eftersom materialet ofta är en stor del av fönsterfakturan blir själva avdraget mer blygsamt än vid till exempel en målningsentreprenad. Kontrollera alltid den aktuella nivån direkt hos Skatteverket innan du räknar.

En realistisk energikalkyl

Räkneexemplet nedan visar storleksordningen, inte ett löfte. Anta en villa som värms med el och drar 20 000 kWh om året, varav uppvärmning står för cirka 15 000 kWh. Med gamla tvåglasfönster försvinner i ett sådant hus storleksordningen en femtedel av uppvärmningen ut genom fönstren, alltså runt 3 000 kWh. Byter du från U-värde 3,0 till U-värde 1,0 kan glasförlusten ungefär halveras, vilket sparar i runda slängar 1 500 kWh per år.

Med ett elpris på 2 kronor per kWh, allt inräknat, motsvarar det ungefär 3 000 kronor om året. Kostar bytet av tio fönster 120 000 kronor och du får tillbaka säg 12 000 kronor i ROT, landar nettot på 108 000 kronor. Delat på 3 000 kronor i årlig besparing blir återbetalningstiden runt 35 år, ungefär lika länge som fönstren förväntas hålla. Med dyrare el, sämre utgångsläge eller billigare fönster kortas tiden, men sällan ner till de tio eller femton år som säljmaterial ibland antyder. Slutsatsen är obekväm men ärlig: rena energiskäl bär nästan aldrig ett fönsterbyte i ett hus där fönstren går att renovera.

Dolda kostnader att fråga om i offerten

Säljarnas paketpriser låter ofta heltäckande, men en fönsteroffert rymmer poster som inte alltid syns vid första anblicken. Be alltid om en specificerad offert och fråga uttryckligen efter följande, så slipper du överraskningar på slutfakturan.

Smygar och foder. När ett fönster byts behöver de invändiga smygarna och fodren ofta justeras eller bytas, särskilt om de nya karmarna har annat djup än de gamla. Snickeriet och målningen runt fönstret kan vara en egen post.

Plåtarbeten. Utvändiga fönsterbleck i plåt behöver ofta anpassas eller bytas. Det är ett separat hantverk som inte alltid ingår i grundpriset.

Bortforsling. De gamla fönstren ska tas om hand. Fråga om bortforsling och återvinning ingår eller debiteras särskilt.

Anpassning av karmhålet. Sitter huset snett, vilket är vanligt i äldre hus, kan öppningen behöva justeras för att de nya fönstren ska komma i lod.

Den som jämför två offerter måste se till att de omfattar samma sak. Ett lägre pris som saknar smyg, plåt och bortforsling är sällan billigare i slutänden. Eftersom vi inte säljer fönster är vårt enda råd att du begär allt specificerat och jämför likvärdiga anbud.

När bytet ändå är rätt

Det betyder inte att du ska avstå. Skälen som faktiskt motiverar ett byte är ofta andra än kilowattimmarna: fönster som inte går att rädda, en mycket tystare hemmiljö med ljudglas mot en trafikerad gata, mindre drag och kallras, eller att du gör om huset i grunden och vill ha allt nytt på en gång. Då blir energibesparingen en välkommen bonus snarare än motivet.

Gå igenom huset fönster för fönster i stället för att klumpa ihop alla. Ofta är det två eller tre fönster i värst läge som drar ner komforten, och att byta just dem ger mest per krona. Vill du veta var ditt hus står energimässigt innan du bestämmer dig kan en energideklaration ge en samlad bild. Och vill du sätta fönstren i sitt sammanhang bland husets övriga energiposter, se vår genomgång av energi och elkostnad. Fönster är sällan det som sänker räkningen mest, men de är ofta det som märks mest i vardagen. Ett tätare klimatskal kan byggas på flera sätt, och för lägenheter mot en trafikerad gata är en inglasad balkong ett komplement som dämpar buller och förvärmer uteluften, även om den aldrig ersätter energieffekten av nya fönster. Det tätare klimatskalet förändrar samtidigt husets luftbalans, så innan du firar den nya tätheten är det värt att också läsa om ventilationen efter fönsterbyte, annars riskerar du att byta ut kallras mot fukt.

# contentMap.sv
Ett fönsterbyte i en normalstor villa kan landa på över hundra tusen kronor, och den energi du sparar betalar sällan tillbaka kalaset inom rimlig tid. Det betyder inte att bytet är fel. Det betyder att du behöver veta vad du köper, vilka fönster som faktiskt behöver bytas och vad de nya glasen realistiskt sänker din värmeräkning med.

Byta eller renovera? Börja i fönstrets skick

Den dyraste missuppfattningen är att gamla fönster alltid ska bort. Energimyndigheten är tydlig: ett välbevarat träfönster med frisk karm och bra virke kan renoveras i stället för att bytas. Genom att komplettera med ett invändigt isolerglas kan värmeförlusten ungefär halveras, och då hamnar fönstret nära ett nytt utan att du river ut något. Gamla fönster från tiden före 1960 är ofta tillverkade av tätvuxet kärnvirke som håller längre än mycket av det som säljs i dag.

Byte blir däremot motiverat när karmen är rötskadad, när bågarna har slagit sig så att de inte går att täta, eller när du ändå river ut allt i en större renovering. Då passar du på. Vill du planera arbetet i rätt ordning, läs vår sida om renovering och underhåll innan du beställer.

U-värdet, och vad siffran betyder

U-värdet mäter hur mycket värme som läcker genom fönstret, uttryckt i watt per kvadratmeter och grad (W/m²K). Lägre siffra är bättre. Energimyndigheten anger tre riktmärken som är värda att memorera innan du jämför offerter:

Gamla tvåglasfönster: U-värde runt 3,0.

Vanliga treglasfönster: U-värde runt 2,0.

Energieffektiva fönster: U-värde 1,0 eller lägre.

Fönsterbranschen har dessutom en egen frivillig energimärkning med klasser från A till G, ungefär som på vitvaror. Vill du förstå hur den skalan hänger ihop med U-värdet, och vad lufttäthet och solvärme har för betydelse utöver själva isoleringstalet, går vi igenom det i vår genomgång av fönstrens energimärkning.

Skillnaden mellan 3,0 och 1,0 är stor. Ett fönster med U-värde 1,0 släpper ut ungefär en tredjedel så mycket värme per kvadratmeter som ett gammalt tvåglas. I en villa med äldre tvåglasfönster kan så mycket som en tredjedel av husets värme försvinna ut genom rutorna, så det finns något att hämta. Drag och kalla glasytor som gör att soffan vid fönstret blir obrukbar på vintern hänger ofta ihop med just höga U-värden. Mer om hur kalla ytor påverkar trivseln finns på vår sida om inomhusklimat.

Trä, aluminiumklätt trä eller PVC

Materialvalet styr både underhåll och livslängd. Träfönster har lång tradition i svenska hus, är vackra och går att måla om och reparera i decennier, men kräver att du sköter målningen. Aluminiumklädda träfönster har trä på insidan och ett aluminiumskal utåt, vilket tar regnet och solen och nästan eliminerar utvändigt underhåll. De kostar mer men är ofta det mest bekymmersfria valet för den som inte vill stå i stege vart femte år. Fönster i PVC, alltså plast, är billigast och underhållsfria, men de åldras synligt, kan gulna och går inte att laga på samma sätt. På ett äldre hus med stilkänsla ser de dessutom sällan rätt ut.

Oavsett ram är det glaset och tätningen som avgör U-värdet. Ett dyrt karmmaterial räddar inte ett dåligt isolerglas, och ett bra treglas i en enkel ram presterar bättre än ett påkostat fönster med sämre glas.

Vad det kostar, och vad ROT ger tillbaka

Priserna varierar med storlek, glastyp, åtkomst och karmarnas skick, men ett byte i villa ligger typiskt på mellan 7 000 och 18 000 kronor per fönster inklusive material och montering. För ett hus med tio fönster hamnar du alltså grovt räknat någonstans mellan 70 000 och 180 000 kronor.

Här hjälper ROT-avdraget, men mindre än många tror. Avdraget gäller bara arbetskostnaden, inte materialet, och ligger på 30 procent under 2026 sedan den tillfälliga höjningen till 50 procent upphörde vid årsskiftet. Du kan få högst 50 000 kronor i ROT per person och år. Att byta, reparera eller komplettera fönster med isolerglas är godkänt ROT-arbete enligt Skatteverket. Eftersom materialet ofta är en stor del av fönsterfakturan blir själva avdraget mer blygsamt än vid till exempel en målningsentreprenad. Kontrollera alltid den aktuella nivån direkt hos Skatteverket innan du räknar.

En realistisk energikalkyl

Räkneexemplet nedan visar storleksordningen, inte ett löfte. Anta en villa som värms med el och drar 20 000 kWh om året, varav uppvärmning står för cirka 15 000 kWh. Med gamla tvåglasfönster försvinner i ett sådant hus storleksordningen en femtedel av uppvärmningen ut genom fönstren, alltså runt 3 000 kWh. Byter du från U-värde 3,0 till U-värde 1,0 kan glasförlusten ungefär halveras, vilket sparar i runda slängar 1 500 kWh per år.

Med ett elpris på 2 kronor per kWh, allt inräknat, motsvarar det ungefär 3 000 kronor om året. Kostar bytet av tio fönster 120 000 kronor och du får tillbaka säg 12 000 kronor i ROT, landar nettot på 108 000 kronor. Delat på 3 000 kronor i årlig besparing blir återbetalningstiden runt 35 år, ungefär lika länge som fönstren förväntas hålla. Med dyrare el, sämre utgångsläge eller billigare fönster kortas tiden, men sällan ner till de tio eller femton år som säljmaterial ibland antyder. Slutsatsen är obekväm men ärlig: rena energiskäl bär nästan aldrig ett fönsterbyte i ett hus där fönstren går att renovera.

Dolda kostnader att fråga om i offerten

Säljarnas paketpriser låter ofta heltäckande, men en fönsteroffert rymmer poster som inte alltid syns vid första anblicken. Be alltid om en specificerad offert och fråga uttryckligen efter följande, så slipper du överraskningar på slutfakturan.

Smygar och foder. När ett fönster byts behöver de invändiga smygarna och fodren ofta justeras eller bytas, särskilt om de nya karmarna har annat djup än de gamla. Snickeriet och målningen runt fönstret kan vara en egen post.

Plåtarbeten. Utvändiga fönsterbleck i plåt behöver ofta anpassas eller bytas. Det är ett separat hantverk som inte alltid ingår i grundpriset.

Bortforsling. De gamla fönstren ska tas om hand. Fråga om bortforsling och återvinning ingår eller debiteras särskilt.

Anpassning av karmhålet. Sitter huset snett, vilket är vanligt i äldre hus, kan öppningen behöva justeras för att de nya fönstren ska komma i lod.

Den som jämför två offerter måste se till att de omfattar samma sak. Ett lägre pris som saknar smyg, plåt och bortforsling är sällan billigare i slutänden. Eftersom vi inte säljer fönster är vårt enda råd att du begär allt specificerat och jämför likvärdiga anbud.

När bytet ändå är rätt

Det betyder inte att du ska avstå. Skälen som faktiskt motiverar ett byte är ofta andra än kilowattimmarna: fönster som inte går att rädda, en mycket tystare hemmiljö med ljudglas mot en trafikerad gata, mindre drag och kallras, eller att du gör om huset i grunden och vill ha allt nytt på en gång. Då blir energibesparingen en välkommen bonus snarare än motivet.

Gå igenom huset fönster för fönster i stället för att klumpa ihop alla. Ofta är det två eller tre fönster i värst läge som drar ner komforten, och att byta just dem ger mest per krona. Vill du veta var ditt hus står energimässigt innan du bestämmer dig kan en energideklaration ge en samlad bild. Och vill du sätta fönstren i sitt sammanhang bland husets övriga energiposter, se vår genomgång av energi och elkostnad. Fönster är sällan det som sänker räkningen mest, men de är ofta det som märks mest i vardagen. Ett tätare klimatskal kan byggas på flera sätt, och för lägenheter mot en trafikerad gata är en inglasad balkong ett komplement som dämpar buller och förvärmer uteluften, även om den aldrig ersätter energieffekten av nya fönster. Det tätare klimatskalet förändrar samtidigt husets luftbalans, så innan du firar den nya tätheten är det värt att också läsa om ventilationen efter fönsterbyte, annars riskerar du att byta ut kallras mot fukt.

# preview.content
Ett fönsterbyte i en normalstor villa kan landa på över hundra tusen kronor, och den energi du sparar betalar sällan tillbaka kalaset inom rimlig tid. Det betyder inte att bytet är fel. Det betyder att du behöver veta vad du köper, vilka fönster som faktiskt behöver bytas och vad de nya glasen realistiskt sänker din värmeräkning med.

Byta eller renovera? Börja i fönstrets skick

Den dyraste missuppfattningen är att gamla fönster alltid ska bort. Energimyndigheten är tydlig: […]

# summary
Ett fönsterbyte i en normalstor villa kan landa på över hundra tusen kronor, och den energi du sparar betalar sällan tillbaka kalaset inom rimlig tid. Det betyder inte att bytet är fel. Det betyder att du behöver veta vad du köper, vilka fönster som faktiskt behöver bytas och vad de nya glasen realistiskt sänker din värmeräkning med.

Byta eller renovera? Börja i fönstrets skick

Den dyraste missuppfattningen är att gamla fönster alltid ska bort. Energimyndigheten är tydlig: […]

# summaryMap.sv
Ett fönsterbyte i en normalstor villa kan landa på över hundra tusen kronor, och den energi du sparar betalar sällan tillbaka kalaset inom rimlig tid. Det betyder inte att bytet är fel. Det betyder att du behöver veta vad du köper, vilka fönster som faktiskt behöver bytas och vad de nya glasen realistiskt sänker din värmeräkning med.

Byta eller renovera? Börja i fönstrets skick

Den dyraste missuppfattningen är att gamla fönster alltid ska bort. Energimyndigheten är tydlig: […]